<p class="text-align-justify">Vas megye délnyugati sarkában találjuk ezt az erdőkkel, ligetekkel szabdalt gyönyörű tájat, ahová a honfoglaló magyarok a nyugati kapu védelmére őrállókat telepítettek. Innen a táj neve: Őrség. Az egyetlen olyan tájegysége hazánknak, ahol a lakosság a honfoglalás óta folyamatosan egyhelyben él. Méltán nevezzük e tájat az ország egyik legősibb magyar vidékének.</p><p class="text-align-justify">Az Őrségi Nemzeti Parkot 2002. március 1-jén hozták létre hazánk tizedik nemzeti parkjaként. 44 település tartozik hozzá, mintegy 44 000 ha kiterjedésben. A nemzeti park az Őrség és a Vendvidék egészét, a Vasi Hegyhát, a Kerka-vidék és a Rába-völgy kapcsolódó részét foglalja magába.</p><p class="text-align-justify">Ez a táj hazánk legnyugatibb vidéke, ahol a dombok és patakok vájta völgyek, lomb-és fenyőerdők, üde zöld kaszálók, jégkorszaki maradványnövényeket őrző láprétek, kristálytiszta vizű források és patakok, csend és friss levegő, változatlan formában megőrzött népi hagyományok és szokások, az önellátó parasztgazdálkodás hagyományai és termékei vonzzák az ide látogatókat.</p><p>Az aktív kikapcsolódást számos tanösvény segíti, közel 20 kitáblázott, rövidebb- hosszabb túraútvonal áll az érdeklődők rendelkezésére. Ezek segítségével ismerkedhetünk az élővilággal, népi építészettel. Számos bemutatóhely és látogatóközpont enged betekintést a térség természeti és kulturális kincseibe. Olyan kihagyhatatlan ritkaságokkal találkozhatunk, mint az európai bölény, a muraközi ló, a kereklevelű harmatfű vagy a hagyományos gyümölcsfajták.</p><p>Mindez csodálatos természeti környezetben.</p>